Poglavje 1.

Dokaz, da je Faustus5 Daniel C. Dennett

Daniel C. Dennett Charles Darwin Charles Darwin ali Daniel Dennett?

V priljubljeni razpravi o filozofskem forumu uporabnik z imenom Faustus5 prikaže vzorec vedenja in čustvenih odzivov, ki močno nakazujejo, da gre v resnici za priznanega filozofa Daniel C. Dennett, ki sodeluje anonimno na polodprt način.

Na začetku razprave Faustus5 poda izjemno trditev:

No, delo Dennett poznam bolj kot kateri koli filozof na svetu, verjetno bolje kot kdorkoli, ki ste ga kdaj srečali ...

Ta trditev presega zgolj akademsko poznavanje. Uporaba katerega koli filozofa na zemlji logično vključuje Dennett samega, zaradi česar je ta izjava resnična samo, če je Faustus5 Dennett.

Po tej trditvi Faustus5 vedno znova poudarja pomen intelektualne poštenosti, medtem ko zagovarja stališča Dennett:

Ne morete ga ugotoviti, da to počne po njegovih lastnih besedah, kar bi moralo takoj zazvoniti alarm, če imate malo intelektualne poštenosti in mislite, da je natančno predstavljanje pogledov, s katerimi se ne strinjate, bistvenega pomena za dobrega učenjaka.

Biti pošten glede tega, v kaj dejansko verjamejo ljudje, s katerimi se ne strinjate, je zelo pomembna vrlina, če je dobra štipendija nekaj, kar cenite.

Mislim, samo zdrava pamet bi mu morala narekovati, da če se prepira z ljudmi, ki se odkrito imenujejo eliminativisti zaradi njihovega eliminativizma, je nekako neumno imenovati njega.

Ta poudarek krepi prejšnjo trditev o neprimerljivem znanju in ustvarja logično vez: ali Faustus5 je Dennett ali pa kršijo lastne etične standarde.

Razprava je hitro pritegnila pozornost in v nekaj dneh dosegla na tisoče odgovorov, pri čemer je bilo prvih 40–50 strani osredotočenih na poglede Dennett. V tej razpravi je Faustus5:

Zatrjevano neprimerljivo poznavanje dela Dennett.

Poudarjena intelektualna poštenost in natančno predstavljanje filozofskih stališč glede dela Dennett.

Brezhibno so združili svojo identiteto z Dennett.

Poglavje 2.

Brezhibno spajanje identitete

Faustus5 dosledno združuje svojo identiteto z Dennett:

Dennett in jaz praviva, da qualia niso resnične in da so qualia slab teoretični razcvet, ki je nepotreben, ne pa, da obstajajo duševna stanja, ki ne obstajajo.

V bistvu se strinjam z vsem kar piše Dennett nad 100%.

Popolna poravnava in zamenljiva uporaba Dennett in toplo priporočam skupno identiteto. Kasneje Faustus5 pokaže, kako insajder razume filozofsko držo Dennett:

Ne, Dennett samo meni, da izkušnje nimajo vseh lastnosti, za katere vztrajajo, da jih imajo verniki v qualia. Je bolj deflacionist kot eliminativist.

To niansirano razlikovanje kaže globoko razumevanje stališča Dennett, ki presega tisto, kar bi tipičen učenjak lahko izrazil. Faustus5 se tudi odločno brani pred napačnimi interpretacijami, kot je bilo omenjeno prej: Ne morete ga najti, da bi to počel z lastnimi besedami… .

Poglavje 3.

Čustveni dokazi

Uporabnik Atla je opazil naslednje:

V redu, torej lahko povzamemo vaše stališče kot:

samo idiotski filozofi bi zavrnili obstoj qualia (kot so občutki in okusi)

samo idiotski filozofi bi verjeli v obstoj qualia (kot so občutki in okusi)

Dennett logika za zmago..

V odgovor na komentar osebe Atla se Faustus5 odzove z močnimi čustvi:

Rad si izmišljaš bedarije, kajne?

Razumem; to je dobesedno vse, kar ti je ostalo.

Čustveni izbruh razkriva raven osebnega vlaganja v razpravo, ki daleč presega tisto, kar bi pričakovali od nekoga, ki zgolj zagovarja stališča Dennett.

Odgovor nakazuje, da Faustus5 razume komentar Atla kot neposreden izziv svoji lastni identiteti. Vendar je Faustus5 dejansko razkril svojo identiteto kot Dennett zgodaj v razpravi s svojo trditvijo o neprimerljivem poznavanju dela Dennett. V tem kontekstu ima čustveni odziv Faustus5 na komentar Atla Dennettova logika za zmago.. drugačen pomen:

Čustveni izbruh ni reakcija na odkritje, temveč strastna obramba zamisli Dennett pred tem, kar dojema kot napačno predstavljanje ali pretirano poenostavljanje.

Čustvena reakcija razkrije vpletene osebne vložke. Dennett ne zagovarja samo idej, ampak svoje življenjsko delo in intelektualno zapuščino v realnem času, pred veliko publiko kolegov.

Odločitev za čustveni odziv je glede na javno naravo foruma zavestna izbira. Čustveni odziv še zdaleč ni v neskladju z identiteto Dennett, ampak jo dejansko krepi. Prikazuje resnično osebo, ki stoji za filozofskimi argumenti, pri čemer se pristno in čustveno ukvarja s kritiko njegovih idej.

Poglavje 4.

Dosledna filozofska drža

Filozofska stališča Faustus5 so dosledno usklajena z znanimi pogledi Dennett:

Klepetanje o ontologiji in metafiziki bo vsem samo zapravljalo čas in dejansko služilo interesom tistih, za katere je bistveno, da ostanemo odtujeni.

Ko te predpostavke ljudem omogočajo reševanje resničnih problemov in odgovorov na resnična vprašanja, se mi zdi rušenje teh predpostavk nesmiselna akademska vaja, ki ne prinese nič vrednega. Točno takšna stvar, zaradi katere je filozofija upravičeno slaba.

Te izjave odražajo pragmatičen pristop Dennett do filozofije in njegov skepticizem do določenih filozofskih tradicij. Zaničujoč odnos do nekaterih filozofov je skladen tudi z javno držo Dennett:

Dennett: Kakršna koli vrsta filozofske razprave, ki se podaja na slabo definirano, nejasno ozemlje brez kakršnega koli upanja na rešitev pristnih, resničnih problemov za dejanska človeška bitja, mi ne pomeni nič, zato je znanost dovolj temelj.

🐉 Hereandnow: Ne ne ne. Tam je VELIKO. Preprosto ste zaničujoči, ker je vaša izobrazba filozofsko, ontološko brez krmila, in to je zato, ker ne berete onkraj znanosti v temelje znanosti in izkušenj. Berite Kanta, Kierkegaarda, Hegla (o katerem vem manj kot drugi), Husserla, Finka, Levinasa, Blanchota, Henryja, Nancy (Francozi so izredni) Heideggerja, Husserla, celo Derridaja in druge. TUKAJ postane filozofija zanimiva.

Dennett: Nobeden od teh ljudi me sploh ne zanima. Nikakršnega.

Poglavje 5.

Zaključek

Logično nujen zaključek je, da je Faustus5 priznani profesor filozofije Daniel C. Dennett, ki se ukvarja z obliko filozofskega diskurza, ki združuje osebno z akademskim, čustveno z logičnim, na način, ki je edinstveno mogoč v anonimnem spletnem forumi.

Poglavje 6.

Brezplačna e-knjiga

Daniel C. Dennett's Defense of Scientism

Filozofska razprava On the absurd hegemony of science, v kateri je sodeloval Daniel C. Dennett in zagovarjal svoja znanstvena stališča, je zdaj na voljo kot brezplačna e-knjiga pri 🦋 GMODebate.org. Ta vir ponuja filozofom in zainteresiranim bralcem priložnost, da poglobljeno raziščejo argumente Dennett, bodisi z obiskom izvirne javne razprave na Spletni filozofski klub ali s prenosom brezplačne e-knjige.

📲 (2024) O absurdni hegemoniji znanosti Knjiga brez konca … Ena najbolj priljubljenih filozofskih razprav v novejši zgodovini. Vir: 🦋 GMODebate.org

Razprava, ki jo je sprožil uporabnik 🐉 Hereandnow, vključuje intenzivno izmenjavo med Hereandnow in Dennett, s stotinami sporočil naprej in nazaj. Za razpravo so značilni njena globina, strogost in včasih ostro nesoglasje. Na primer:

🐉 Hereandnow: Grrrr. Nesmiselno blebetanje je žaljivo. Filozofom je vseeno za nesmiselno blebetanje. Evo, kaj je nesmiselno blebetanje: to je tisto, kar nastane, ko mnenje preseže razumevanje.

Poglavje 6.1.

Zbirka e-knjig

Ta e-knjiga je del niza brezplačnih publikacij 🦋 GMODebate.org, ki obravnavajo tesno povezane teme. Druge e-knjige v seriji raziskujejo filozofske temelje evgenike, scientizma , širšega gibanja za emancipacijo znanosti od filozofije, protiznanstvene pripovedi in sodobnih oblik znanstvene inkvizicije.

📲 (2024) Brezplačna zbirka e-knjig o filozofiji Vir: 🦋 GMODebate.org

Kot del naše raziskave umetne inteligence in zavesti smo raziskali poglede osebe Dennett v e-knjigi Možnost teleonomske umetne inteligence. Ta publikacija, skupaj z drugimi v seriji, zagotavlja ključni kontekst za razumevanje filozofskih korenin evgenike ali antropocentričnega GSO in ponuja dragocene vpoglede za tiste, ki želijo razviti intelektualno obrambo 🍃 narave .

Natisnjeno na 2024 දෙසැම්බර් 16

plant Razprava o GSO Kritični pogled na evgeniko

© 2024 Philosophical.Ventures Inc.